Visszapillantás Ha ma valaki megpillantja a Szarvasi Vas-Fémipari Részvénytársaság valamelyik mintaboltjának kirakatát, majd - engedve a csillogó csábításnak - bemegy az üzletbe, és körülnéz a változatos formájú csillárok, lámpaernyők, falikarok, állólámpák között, szemügyre veszi a divatos formájú háztartási gépeket, talán el sem hiszi, hogyan kezdődött az a történet, mely ide vezetett. A volt szarvasi csendőrlaktanya épületének egyik részében kezdtek el dolgozni azok a kisiparosok, akik az ötvenes évek politikai gazdasági körülményei között belátták, ha másképp nem megy, 1951-ben szövetkezetet alakítanak. A szarvasi Vas-Fémipari Ktsz-ben 1952. március 2-án kezdte meg a munkát 18 alapító tag, akik között volt bádogos, villanyszerelő, lakatos, géplakatos, no meg egy könyvelő. Az első időszakban kerítést, disznóetető vályúkat csináltak, villanyt szereltek, és kerékpárokat javítottak. A korelnök Ruzicska Mihály mellett a tagok egy másik embert választottak elnökükké: Székely Lászlót, aki elnök és "mindenes" volt akkoriban. Ő szerezte a munkákat, ő járt anyag után, ő kötötte az üzleteket. Egy-két év múlva már megindult a tömegcikk-gyártás. Például náluk készültek a szikrafogók a Hoffer traktorokra. Fizetést úgy osztottak akkoriban, hogy a pénz nagyobbik fele ottmaradt a szövetkezet közös kasszájában, alapjául szolgálva a fejlesztéseknek. Két év múlva, 1954-ben vasöntöde és új lakatosműhely létesült, elkészült a csempézett tűzhely prototípusa, aminek elkezdték a sorozatgyártását, mellette folyt a vasáruk tömeges gyártása, újabb és újabb árucikkek jelentek meg. A dolgozók létszáma is gyarapodott évről évre, 1957-ben már négy telephelye volt a szövetkezetnek, amelyeken tíz szakma képviselői tizenöt ipari szakterületen dolgoztak. A következő tíz évben a telephelyek száma tizenkettőre nőtt, bővültek a lakossági szolgáltatások területei, jelentős épület- és gépi beruházások valósultak meg. A hőelektromos cikkek gyártása után a hetvenes évek elején - alkalmazkodva a belföldi és külföldi piac igényeihez - megkezdték a lakásvilágítást szolgáló lámpák gyártását. A fénykorban közel 1500 embernek adott munkát a szövetkezet, a dolgozók nemcsak a megélhetéshez szükséges pénzt kereshették meg itt, de az életüket kiteljesítő szórakozáshoz, pihenéshez, kultúrálódáshoz is segítséget kaptak a Vas-Fémipari Szövetkezettől. Körös-parti pihenőháza, pinceklubja, üzemi étterme, üzemorvosa, óvodája volt a Vasiparinak, külföldi és belföldi kirándulásokat szerveztek a dolgozók számára. A termelést a rendszerváltás időszakában a következő számok jellemezték: a készárutermelés növekedési indexe 159,5 százalék, a szolgáltatás ötéves átlagban 21,9 százalékkal, az építőipari termelés 2,8 százalékkal nőtt. A készárutermelés értékesítéséből származó árbevétel a kétszeresére gyarapodott, ezen belül a tőkés export árbevétele nőtt a legnagyobb mértékben. Közelebb a vásárlókhoz A 1992-es szövetkezeti törvény előírásainak megfelelően a szarvasi Vas-Fémipari Szövetkezetben is megtörtént a vagyonnevesítés, 360 millió forintnyi vagyont osztottak fel a dolgozók között a munkával töltött évek arányában. A rendszerváltást követő évek megtorpanást hoztak a fejlődésben. A kilencvenes évekig a Vasipari termékeivel szinte konkurencia nélkül volt jelen a hazai piacokon. A politikai, gazdasági körülmények megváltozása azonban teret engedett a nyugati beszállítók megjelenésének az országban, ugyanakkor több hasonló profilú üzem telepedett meg, gyengítve ezzel a szarvasi gyártók piaci pozícióit. Ebben az időszakban nem volt ismeretlen a Vasipariban sem az időszakos foglalkoztatási nehézség, mely folyamatos létszámleépítéshez vezetett. Közel ezer dolgozójától vált meg a szövetkezet a kilencvenes évek első felében. Három év "nyugdíjas pihenés" után választották újra elnökükké a tagok 1995. július 3-án Székely Lászlót, aki igen kritikus helyzetben állt ismét a szövetkezet élére. Jelentős átalakításokat kellett véghezvinni annak érdekében, hogy a szövetkezet talpon maradhasson. Fel kellett számolni a veszteséges egységeket. A szövetkezet lehetővé tette, hogy az adott területeken dolgozók - például az autószervizben, az építő részlegben - kft.-ket alakítsanak, az ország politikai, gazdasági berendezkedésének jobban megfelelő gazdasági formációban próbáljanak eredményesen dolgozni. A termelés költségeinek csökkentése kívánta meg a termelési eszközök, és a munkaerő koncentrálását, így a békésszentandrási és a kondorosi részlegüket Szarvasra telepítették. A gazdasági kibontakozást szolgálta a termelésirányítás korszerűsítése, az ésszerű készletgazdálkodás megteremtése, és a kereskedelem átszervezése is, emellett folyamatosan javítja a cég saját kereskedelmi apparátusát. A Vasipari üzletkötői közvetlen kapcsolatot tartanak a villamosipari termékeket forgalmazó kereskedelmi egységekkel, közülük hárman három mikrobuszon járják az országot a Vasipari termékeivel. Az országban három helyen, Budapesten, Békéscsabán és Szarvason van mintaboltjuk. Ez utóbbi új helyre költözött a városon belül, nagyobb alapterületen, nagyobb választékot kínálva a vásárlóknak és a viszonteladóknak. A helycsere úgy tűnik bevált, a szarvasi mintabolt forgalma megháromszorozódott. A kereskedelmi versenyképesség, költségtakarékosság természetesen megkívánta a technológiai fejlesztéseket, korszerűsítéseket is. Az üvegburaüzembe gázüzemű kemencét állítottak be, melynek energiaigénye lényegesen kisebb, mint a korábbi elektromos kemencéé volt. A gyártás minden területén új szerszámokat használnak. Ezek magasabb színvonalon szolgálják a termékek nagy sorozatban való gyártását. Új technológiát vezettek be a galvánüzemben, ahol a rezezés, és az alkatrészek zsírtalanítása környezetbarát módon valósul meg. A világítótestek és egyéb termékek tervezését egy műszaki tervezőkollektíva végzi, igyekezve lépést tartani a műszaki fejlődéssel. A divattal, mindig a jobb, szebb megoldást keresve. A világ minden pontján A szarvasi Vasipari valódi sikertörténetét 1997-től jegyzik. Felismerve, hogy a működőképesség fenntartására nem alkalmas a szövetkezeti forma, a közgyűlés megszavazta a Vas-Fémipari Szövetkezet részvénytársasággá alakulását. A tagoktól visszavásárolt üzletrészek többségi tulajdonosa az Első Békéscsabai Befektető és Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság lett. Ehhez az évhez fűződik, hogy a szarvasiak elnyerték a Budapesti Nemzetközi Vásár Nagydíját egyik fémvázas lámpacsaládjukkal. Nem hiányzik a cég a hannoveri és a kölni szakmai vásárokról sem. Büszkeségre ad okot, hogy az IKEA-tól Kiváló Szállító kitüntetést kaptak. A Vas-Fémipari Rt. jelenleg 556 embert foglalkoztat. Termelésük felét
háztartási eszközök - kávéfőző, villanyrezsó, flekkensütő, vasaló, hajszárító
- gyártása teszi ki, a másik felét pedig a lakásvilágítási felszerelések
jelentik. Mostanra megtalálta a Vasipari saját piacait, azt a réteget,
mely igényli termékeiket. Jelentős megrendelővé lépett elő az IKEA, két
Szarvason gyártott irodai asztali lámpát, egy fürdőszobai lámpát és egy
falikart emelt be az általa forgalmazott termékek közé, s eljuttatja azokat
a világ minden pontjára. Az IKEA-tó,l 1997-ben 600 milliós árbevétele
származott a részvénytársaságnak, míg 98-ban 800 millió, 1999-re pedig
1,2 milliárd az igénybejelentésük. Több jelentős német partnerük van, akiknek különböző üvegburás lámpatesteket
és mennyezetlámpákat szállítanak. Úgyszintén jelentős vevőjük van Svédországban,
ahová szintén rogyasztott üvegburát és több típusú lámpaalkatrészt szállítanak
havonta egy-egy kamionnal. Három saját üzletében a Vas-Fémipari Rt. komoly forgalmat bonyolít le. A belföldi forgalom 1998-ban 1 milliárd forintnyi volt, 1999-re ennél is többet terveztek. Hogy a terv valóra is váljon, bővítik kapacitásukat új gépek beállításával, mert a további fejlődéshez ezt a "szűk keresztmetszetet" kell bővíteni. Forrás: Keserű Zsuzsa: Sikertörténet, Békés megyei gazdasági évkönyv
1998/99
|
||