Az Ótemplom építéséről is sok mindent megtudunk, de igazán a háttérismeretek jelentenek újdonságot. Bár már a történelmet és a helytörténetet kedvelő szarvasiak eddig is olvashattak e tárgyról, (többek közt a szerző korábbi írásaiból is), most kaphatnak teljes képet Szarvas első templomairól és lelkészeiről. A XVIII-XIX. század fordulója jeles egyházi személyiségeinek élete mögött fölsejlik a kor is. Noha Tessedik Sámuel neve ismert, kevesen tudják, hogy emberi tulajdonságaival, felvilágosult pedagógiai, gazdasági és városszervező elveivel még ma is "modern" gondolkodónak, és ami ennél is fontosabb, ma is "modern", gyakorlati embernek tűnik. Erről győződhetnek meg e tanulmányban idézett munkáiból. Kortársai közül egyedül Boczkó Dániel neve lehet ismerős, az övé is elsősorban azért, mert kérlelhetetlen ellenfele volt Tessediknek. Ez az írás többet mond el róla: a maga módján ő is tehetséges, városáért dolgozó ember volt. Sokat tudhatunk meg a Tessedik árnyékában élő lelkészekről, másodlelkészekről. Velük együtt teljes az a kor, amelyet a magyar felvilágosodás korának szoktak nevezni. Legyünk büszkék arra, hogy e korban nálunk is éltek kiemelkedő személyiségek. A Szarvasi Krónika Kiskönyvtára folytatja vállalt feladatát: a szarvasi
vonatkozású könyvek kiadását. Eddig megjelent köteteit - Hartay Csaba:
Vakuljon meg az árnyék (versek), Kutas Ferenc: Emberközelben (publicisztika),
Főzőcske (a Cervinus Rádió szakácskönyve), Placskó Sámuel: Templomi beszéd
(hasonmás kiadás) - szerzőik és tárgyuk is a városhoz kötik. Most Demján
Sándor, az Ótemplom segédlelkésze is felsorakozott a szerzők közé. Műve
tudományos mű, egyben érdekes olvasmány is. Segít nekünk abban, hogy megismerjük
múltunkat, megtanít tisztelni elődeinket. Dr.Kutas Ferenc
|
||