Szarvasról indultam... Dr. Marjai Gyula
Hrabovszky Mihály agrármérnök
* * * Eddig jutott el Hrabovszky Mihály életének történetében. Ki tudja, talán ezek voltak az utolsó leírt sorai... * * * Mivel vele a munkát folytatni nem tudtam, a család segítségét igyekeztem megnyerni. Erre minden feltétel adott volt, mert felesége és leánya készséggel és lelkesen vállalták ezt, annál is inkább, mert a temetésre leánya, Klára nagyon szép megemlékezést írt róla, és ez is segítségemre szolgált. Ebből válogattam részleteket. * * *
"Hrabovszky Mihály Békéscsabán született. Nagyon szerette szülővárosát. A család anyai ága - a Gálik-ág - gazdálkodással foglalkozott, de az apai felmenők között iparosokat találunk. Hrabovszky Mihály édesapja Hrabovszky Pál, ácsmester volt. Keze munkáját sok tető dicséri Békéscsabán. 1917-ben vette feleségül Kristóf Juditot, aki 1920-ban meghalt. Házasságukból két fiú született: 1918-ban Pál, 1920-ban János. Az özvegy édesapa második felesége Gálik Judit lett, aki a két fiú mellé 1928. március 21-én harmadikat szült: Mihályt. A család életébe a háború hozott tragédiákat. 1945-ben elhunyt idősebb Hrabovszky Pál, János fia pedig eltűnt a fronton. Mihály Jaminában, a Reviczky utcában töltötte kisgyermekkorát, a téglagyár volt a játszótere, s megismerte a munkások életét, hétköznapjait. Békéscsaba határában volt egy tanyájuk is 10 hold földdel, ahol sokat időzött, s megszerette a paraszti életet, a földművelést. Az elemi és polgári iskolát Békéscsabán végezte el, s tanárai felfigyeltek kiváló fogalmazásaira. Sok csínyben is részt vett, halászni járt a Körösre, barátaival élte a kamaszok szabad életét.
1943-ban beiratkozott a szabadkígyósi mezőgazdasági középiskolába. Ekkor már tudta, hogy gazdatiszt szeretne lenni, s élete eggyé válik a földműveléssel. Sportszeretete is ebből az időből ered, a békéscsabai MÁV atlétájaként többszörös futóbajnok volt, később igazolt játékosként futballozott Gödön. A háború tagolta középiskolai évek 1947 májusában értek véget, s a fiatalember a békéscsabai Földműves Szövetkezetnél helyezkedett el.
A család időközben a Szőlő utcába költözött. Mihály unokatestvéreivel Hrabovszky Pállal és Gálik Györggyel szoros kapcso-latban élt. Mindhárman kivették részüket a család birtokában lévő földek műveléséből, s eltéphe-tetlen, életre szóló kötelék fejlődött közöttük. Mihályt 1950-ben hívták be katonának. Túlnyomórészt Budapesten szolgált, megszerette a fővárost, különösen a Budai Várat. 1953-ban a légierőtől szerelt le. 1952-ben kezdett dolgozni az Öntözési és Talajjavítási Kutatóintézet Bikazugi telepén, Szarvason, ahol később telepvezető lett, majd 1953 januárjában Dunántúlra helyezték (Fertőd, Beled, Rábakecöl). 1957. január 1-jétől került újra Szarvasra, s az Öntözési és Rizstermesztési Kutatóintézet agronómusa volt Rózsáson 1962-ig. Ekkor a békésszentandrási Zalka Máté Termelőszövetkezet főagronómusa lett, és 1963. novemberében - mikorra elismert szakemberré vált - felkérték a szövetkezet vezetésére, melynek nyugdíjazásáig - 1989-ig - elnöke volt. Mint kollégája, Oláh Géza írja: "A 27 év alatt igyekezett a 2500 hektáros gazdaság szakmai és emberi problémáit a körülményekhez képest legjobban megoldani. A politikát mindig távol tartotta a gazdálkodástól. A szakembereket hagyta dolgozni, de el is várta tőlük a munkát." A Zalka Tsz-ben töltött évek során részt vett a Termelő Szövetkezetek Országos Tanácsa munkájában, a TESZÖV-nek pedig elnökhelyettese volt.
Agrármérnöki diplomáját 1964-ben vette át Debrecenben, az Agrártudományi Egyetemen. Néhány év múlva - a kimagasló termésátlagok miatt - már mint "Búzakirályt" emlegették. Szak-mai körökben egyre nagyobb tekintélyt szerzett. Nevéhez fűződik az angoranyúl-tenyésztés békés-szentandrási meghonosítása. Találmánya volt a szórva-vetőgép (HSZV-12), mellyel rövidebb idő alatt, emiatt optimális időszakban, kisebb költségráfordítással lehetett elvégezni a búzavetést. E találmányt alkalmazták Magyarország majd minden megyéjében, később még Szlovákiában, Romániában és Kazahsztánban, a Kaukázus lábánál is. Életét már egész korai éveitől áthatotta a természet - a növények, állatok és a föld - szeretete. Munkája volt az első számára, dologidőben sosem került haza sötétedés előtt, Pannónia, majd MZ motorja nyergében késő estig járta a határt. Nyáron sokszor hólyagosra égette hátát a Nap, munkához szokott keze szinte becézte a termőföldet, ahogyan szétmorzsolt egy-egy rögöt.
A magyar parasztság sorsát szívén viselte, ő is egy volt közülük, józan gondolkodású, puritán földműves. Sokszor beállt akár kapálni is, a szövetkezet minden tagjával baráti volt a kapcsolata. "A gondjaira bízott tagokkal nemcsak a munkában volt együtt, hanem sok-sok paraszt-emberrel ismertette meg a Kárpát-medence tájait, az általa szervezett szakmai és kulturális célú utazások során" - írja Oláh Géza. Nyugdíjazása után magánvállalkozásokban végzett munkát, de néhány év után ezt is abbahagyta, csak Körös-parti kertjét művelte, és befogadott kutyáit istápolta. Minden évben örömmel készült a békésszentandrási Zalka Máté Szövetkezet szervezte nyugdíjas napra, ahol mindig jól érezte magát. Az újkígyósi iskolatársakkal évente rendeztek érettségi találkozót, az idén számára az utolsót...
Hrabovszky Mihály 1959. április 11-én kötött házasságot Frankó Máriával, aki haláláig társa volt jóban-rosszban. 1962-ben született meg leányuk, Klára, aki 1984-ben Kondor Györggyel kötötte össze életét, s házasságukból 1986-ban ikerfiúk születtek: Gábor Mihály és Tamás János. Az unokák bearanyozták nagyapjuk öreg napjait, öröme, büszkesége volt a két fiú, ünnep volt számára minden nap, melyet együtt tölthetett velük. Ilyen napokból a 160 km-es távolság miatt túlságosan kevés adatott." * * * Életművét a megjelent három szakkönyv, valamint számos szakcikk alapján lehet bemutatni. 1982-ben jelent meg a "Búzatermesztés tapasztalatai Békésszentandráson", 1986-ban "Ki mint vet", majd 1998-ban "A változó magyar mezőgazdaság évtizedei" című könyv. Ezekben szakmai múltját időrendben, és a mezőgazdaság iránt érzett mélységes elkötelezettséggel mutatja be.
A magyar parasztság sorsát szívén viselte, maga is józan gondolkodású,
földműves volt, szívügyének tekintette a búzatermesztés helyzetét. A hazai
búzatermesztés az alföldön jelentős területen, kötött réti agyagon valósul
meg. Régi megfigyelések és tapasztalatok igazolták, hogy ennek a talajnak
művelése és vetésre alkalmassá tétele nagy szakmai tapasztalatot igényel.
Mivel ez a régebbi időszakban nem mindig volt tudatos, nem véletlen, hogy
a termé-sek 1,2-1,3 tonna körül alakultak. A búzatermesztésben végzett munkája eredményezte, hogy saját gazdaságában két évtized alatt a búzatermést ötszörösére tudta növelni. Ennek eredményeit pedig országosan is elterjesztette. Teljes szakmai munkája során a fő figyelmet és a mindehhez szükséges tudományos és gyakorlati tapasztalatokat a búzavetés köré csoportosította. A búzatermesztést a nagyon szorosan összekapcsolódó tevékenységekhez kötötte. Ilyenek a búza vetésideje, ehhez a talaj-előkészítés, vetésmélység, állománysűrűség, a vetés módja. Ezeket minden helyen, minden évben a feltételek függvényében nagyon gondosan elemezte, majd az elemzést követően a búza növekedése és eredménye alapján értékelte és beépítette az ismeretei sorába. A sokéves megfigyelés alapján megállapította, hogy az egyik legfontosabb kérdés a vetés módja, ezért minden elvégzett vetés tapasztalatait nagyon részletesen elemezte. Ennek alapján jutott arra a következtetésre, hogy a régóta alkalmazott soros vetés helyett más módszert kell alkalmazni. Később ennek kidolgozása után eköré csoportosult minden szakmai figyelme és elemzése. Így alakította ki a szórva vetés módszerét, mely nagy termelési színvonal emelkedést hozott mindenütt, ahol alkalmazták. A szórva vetés technológiájának kidolgozásánál a következő tapasztalatokból
indult ki: A szórva vetés gyakorlati kivitelezésénél sok műszaki nehézség adódott
abból, hogy alkalmas gép nem volt. Mindig valami átalakítás, majd megfigyelés,
majd újabb módosítás következett. Így az állandó megfigyelés, új módosítás,
a kapott eredmény sora alakította ki benne azt a meggyőződést, hogy jó
úton jár, és meg lehet találni azt a kedvező műszaki és üzemi megoldást,
amivel a cél elérhető. Ezek alapján megállapította a szórt vetés előnyeit: A megfigyelési és üzemi tapasztalatai alapján megállapította, hogy a szórva vetésnek milyen előnyei vannak, de felmerült az a kérdés, hogy az alkalmazáshoz szükséges vetőgép hol és hogyan alakítható ki. Ennek a kérdésnek a megválaszolására és a gép kialakítására több év rendkívüli energiát és kitartó munkát kellett fordítani. A sokféle próbálkozás és ötlet megvalósítása végül eredményt hozott. A fáradozások eredményeképpen 1981-ben megjelent a szabadalmi védettséggel rendelkező HSZV-12 típusú szórvavetőgép.
Munkásságának mintegy összefoglaló műve az 1998-ban megjelent könyv "A változó magyar mezőgazdaság évtizedei" című. A mezőgazdaság minden összetevőjét elemzés alá veszi történeti és szakmai sorrendben - a föld, a termelés, a paraszti élet, a szövetkezet, a termesztett növények, állat-tenyésztés; - ezzel mintegy hiteles alátámasztást ad a saját szakmai munkájának és ered-ményeinek. (Erről a Szarvasi Krónika 13. számában talál-hatunk részletes méltatást dr. Molitorisz Pál tollából.)
"Szakmai sikereit több kitüntetéssel ismerték el hivatalosan. Megkapta
- többek közt - a Munkaérdemrend bronz, majd arany fokozatát, s 1986-ban
a Szocialista Magyarországért Érdemrendet. Részesült Eötvös Loránd-díjban
és Békés Megye Tanácsának Mokry Sámuel-díjában. (Mokry Sámuel az első
magyar búzanemesítő volt. A szárazságnak jobban ellenálló, nagy kalászt
fejlesztő búzát igyekezett előállítani. "A kalász termékenységét
szelek-tálással javította. Forradalmi tett volt ez 1865-ben, és mintegy
elindítója a nemesítés gondolatának" - írja róla Hrabovszky Mihály
egyik könyvében.) A szeretett férj, apa, nagyapa, barát, munkatárs elment. Árva lesz nélküle a határ, üres a ház. Hiába várják majd gyümölcsfái a Körös-parti kertben, az eper, a málna, az örökzöldek. Régi szerszámainak fanyele sosem érzi már keze szorítását, a kasza, a kapa, a locsoló másnak dolgozik ezután. Pihenjen most már a meggyötört test, a nyughatatlan lélek..." |
|||||||||