Michal Blaąko
Hogy mit is tartalmaz a könyv, azt a szerző, Blaskó Mihály ismertetőjéből tudhatják meg leghitelesebben . * * * A gyűjtemény közel hatéves gyűjtőmunka eredménye. Ez a munka az 1998.
év elejétől a 2004. év elejéig tartott. A gyűjtés helyszínei: a szarvasi
szlovák kultúrkörbe tartozó három település: Szarvas város, Csabacsüd
és Kardos községek. A gyűjtemény nagyobb részét (91-231. o.) a szerző
originális szlovák népdalgyűjteménye adja. Hat év alatt 125 szarvasi szlovák
népdalt sikerült felkutatnia, ezek közül 14-et dallam nélkül vagy azonos
dallammal, 111-et pedig önálló dallammal. Ocsovszki Ildikónak a tudományos igényű és alaposságú rendszerezéssel sikerült elkülönítenie az archaikus, originális szarvasi szlovák népdalt az általánosan ismert, itt is közkedvelt és énekelt, de a dél-alföldi szlovákság kultúrkörébe nem tartozó szlovák népdaltól, valamint a magyar nóták dallamára énekelt szlovák műdaltól. Rendszerezésében külön megismerkedhetünk a rituális énekekkel, a téli és tavaszi szokáskörrel, lakodalmas rituálékkal, a lírai, epikus valamint katonadalokkal és a gyűjtemény csúcspontját jelentő, egy tucatnyi még énekelt szarvasi szlovák népballadával. A szarvasi szlovák népdal ilyen jellegű tudományos feltárása eddig korábban még nem történt meg. Mivel a gyűjtő-szerző maga is ötkötetes költő, a szarvasi szlovák népdalokat és azok különösen nagyszámú szövegvariánsait a kultúrák közeledésének szándékával igen nagy alapossággal és míves-veretes szöveggel lefordította és átköltötte magyar nyelvre is, amire a magyarországi szlovák népdalgyűjtésben alig, az utóbbi 10-15 évben pedig egyáltalán nem is volt példa. Külön érdekessége a gyűjteménynek a népi humor dalainak kategóriája, valamint a népi, a lakodalmi és a városi humor - esetenként rusztikus - szövegvariánsai számos szarvasi szlovák népdalnál. A gyűjtemény bár kisebb (11-91. o.), ám annál értékesebb, úttörő jellegű része a 18 fejezetre tagozódó szarvasi szlovák etnográfia - néprajzi gyűjtemény. Itt a szerző az alábbi főcsoportokban végzett gyűjtő és feltáró munkát: köszönések és jókívánságok; népi imádságok; köszöntőversek, mondókák; közmondások, népszokások és babonák, morva- és hornyjak csúfolók; szójátékok; lakodalmi és városi humor a kétnyelvű szójátékokban, a közmondásokban, a mondókákban; kétnyelvű versikék és népdalok, történelmi rigmusok; visszaemlékezések; tréfás történetek és anekdoták a szarvasi határból; lakodalmi és városi humor az anekdotákban; kétnyelvű anekdoták. A gyűjtő-szerző és a kötet büszkesége a maga nemében egyedülálló 175 eredeti szarvasi szlovák közmondásból álló gyűjteménye, amelyek egy részének van azonos vagy hasonló magyar megfelelője (ezt jelzi is a szerző), más része pedig teljesen különböző. Nem kevesebb büszkeségre okot adó az 50 csattanós történetből álló, eredeti szarvasi szlovák anekdotagyűjtemény, amelyből 20 a szalonképes, magyarra lefordítható, 15 az erősen rusztikus, lakodalmi és városi humor kategóriájába tartozó, 15 pedig az egészen különleges sajátosságot képviselő kétnyelvű szarvasi szlovák anekdota, ahol vagy a történet magyar és a csattanó szlovák, vagy fordítva. Természetszerűleg a szerző a népi humort igen, az erősen rusztikus humort nem ültette át magyarra. A gyűjtő-szerző munkáját segítették: 18 énekes és 36 szöveges-néprajzi adatközlő, utóbbiak zömmel a "Vernost" Szarvasi Szlovákok Kulturális Körének tagjai, így maga a mű egyfajta csapatmunka eredménye is. A mű alcíme lehetne: A sarvaąská slovenčina - a szarvasi szlovák nyelv enciklopédiája, de bízvást tekinthető lehetne a dél-alföldi archaikus szlovák nyelv enciklopédiájának is. Blaskó Mihály "Janko buďe pám" Toto sa ňi v naąej rod'iňe stálo, ale bi sa bolo mohlo stát'... Od Judit'e Blaąkovej (1925) "A Janiból úr lesz" Ez nem a mi rokonságunkban történt, de megtörténhetett volna... Részlet a Tréfás anekdoták és történetek a szarvasi
határból c. fejezetből |
||